I denna statistikrapport redovisas preliminära beräkningar för jordbrukets ekonomiska resultat 2021. De slutliga resultaten publiceras i början av oktober 2022.
År 2021 har präglats av prisökningar för både spannmål och oljeväxter vilket bidragit till att produktionsvärdet för vegetabilier uppskattas öka jämfört med 2020, trots en minskad spannmålsskörd. Stigande avräkningspriser för mjölk och slakt har ytterligare bidragit till den förväntade ökningen av jordbrukets totala produktionsvärde. Samtidigt har priserna på insatsvaror stigit vilket lett till ökade kostnader för jordbruksföretagen. De stora prisförändringarna på insatsvaror under året ökar osäkerheten i uppskattningen av kostnaderna. Mycket beror på vilka volymer som köpts in och när under året det skett.
I de preliminära beräkningarna bedöms jordbrukssektorns totala produktionsvärde uppgå till 68,1 miljarder kronor, en ökning med 3,4 miljarder kronor eller drygt 5 % jämfört med 2020. Värdet av vegetabilieproduktionen beräknas till 32,0 miljarder kronor, en ökning med 1,7 miljarder kronor eller 6 % jämfört med 2020. Värdet av animalieproduktionen förväntas öka, med 1,6 miljarder kronor eller knappt 6 %, och beräknas till 30,5 miljarder kronor.
Preliminärt bedöms kostnaderna för insatsvaror och tjänster öka med cirka 3,0 miljarder kronor eller 7 %. Det är främst kostnaderna för foder, energi och gödselmedel som ökar.
Posten övriga produktionssubventioner, som innefattar större delen av stöden och ersättningarna till jordbruket, beräknas öka med 0,2 miljarder kronor, eller 3 %. Gårdsstödet och förgröningsstödet förväntas bli mindre. Samtidigt ökar miljöersättningarna och ersättningarna för bekämpande av smittsamma djursjukdomar i samband med det omfattande utbrottet av fågelinfluensa under de första månaderna 2021.
Sammantaget görs bedömningen att faktorinkomsten, som ska täcka kostnader för löner, arrenden, räntor, eget arbete och eget kapital, ökar med 2 %, motsvararande 0,3 miljarder kronor jämfört med 2020. Företagsinkomsten, som ska täcka kostnader för eget arbete och eget kapital, förväntas bli 7,9 miljarder kronor, vilket är oförändrat jämfört med 2020. Resultaten är dock osäkra och skillnaden mellan de preliminära och de slutgiltiga resultaten varierar mycket från år till år.
Den Ekonomiska kalkylen för jordbrukssektorn (EAA) avser att belysa den ekonomiska utvecklingen inom jordbrukssektorn och används bland annat som underlag för jordbrukspolitiska bedömningar. Beräkningarna görs enligt regler som fastställts av EU:s statistikmyndighet Eurostat och kalkylerna tas fram av samtliga EU-länder.
I tablå A redovisas Jordbruksverkets preliminära beräkningar av jordbrukets ekonomiska resultat 2021 jämfört med år 2020. Resultaten kommenteras i avsnitten efter tablån.
Beräkningarna baseras till stor del på preliminära uppgifter och bedömningar, särskilt på kostnadssidan, vilket innebär att de i normalfallet har en hög grad av osäkerhet. Mer information om beräkningarnas tillförlitlighet hittar du under avsnittet ”Kort om statistiken”.
Tablå A: Jordbrukssektorns produktionsvärde och kostnader 2020 samt preliminära beräkningar för 2021 i miljoner kronor. Utvecklingen mellan åren delas upp i volym- och priseffekt redovisat som index, 2020=100
Värdet av vegetabilieproduktionen uppskattas till 32,0 miljarder kronor 2021, en ökning med knappt 6 % eller 1,7 miljarder kronor jämfört med 2020. Den stora ökningen beror främst på ökade avräkningspriser, framförallt för spannmål och oljeväxter.
Spannmålsskörden 2021 uppskattas preliminärt till knappt 5 miljoner ton, knappt 1 miljon ton eller 16 % mindre än 2020. Samtidigt har priserna för spannmål stigit. För skördeåret 2021/2022 (augusti 2021-juli 2022) bedöms priserna för spannmål bli 35 % högre jämfört med skördeåret 2020/2021. Totalt innebär detta att värdet av spannmålsproduktionen förväntas öka med knappt 1,3 miljarder kronor eller 14 % jämfört med skördeåret 2020/2021.
Värdet av industrigrödor förväntas öka med knappt 0,7 miljarder kronor eller 30 %. I denna grupp av grödor står oljeväxter för det största produktionsvärdet. Skörden av raps, rybs och oljelin uppskattas preliminärt ligga på samma nivå som 2020. Samtidigt har avräkningspriserna för oljeväxter stigit kraftigt. Priserna bedöms bli knappt 53 % högre under skördeåret 2021/2022 jämfört med föregående skördeår. Sammantaget beräknas värdet av oljeväxtproduktionen öka med knappt 0,7 miljarder kronor eller 54 %.
Värdet av fodergrödor uppskattas minska med knappt 0,4 miljarder kronor eller 4 %. I EAA-kalkylen värderas även företagens egen grovfoderproduktion. Värdet av foderproduktionen som används inom sektorn återkommer sedan som en kostnad i kalkylen. Värdet av skörden, men också hela kostnaden för förbrukningen av 2021 års skörd, finns med i kalkylen för år 2021.
Även produktionsvärdet av köks- och plantskoleväxter förväntas öka under skördeåret 2021/2022. Ökningen uppskattas till knappt 0,3 miljarder kronor eller 5 %. Det uppskattade skördeutfallet och prisförändringarna varierar mellan de olika ingående grödorna men i stort uppskattas produktionsvolymen minska något medan avräkningspriserna förväntas bli högre än föregående år. För frukt och bär förväntas produktionsvärdet minska med knappt 0,5 miljarder kronor. Minskningen beror främst på att avräkningspriserna är avsevärt lägre år 2021 jämfört med 2020 då priserna var ovanligt höga.
Produktionsvärdet för den sammanlagda animalieproduktionen beräknas bli 30,5 miljarder kronor 2021, en ökning med 1,6 miljarder kronor eller 6 % jämfört med 2020.
Produktionsvärdet för nötkreatur beräknas öka med knappt 2 % år 2021 jämfört med 2020. Priserna bedöms öka med knappt 6 %, medan den slaktade kvantiteten uppskattas minska med knappt 4 %. Produktionsvärdet för gris förväntas öka med 4 % under 2021 jämfört med 2020, främst till följd av en uppgång i slaktvolym med nästan 3 %. Produktionsvärdet för fjäderfä beräknas stiga än mer, med 13 %.
Invägningen av mjölk beräknas öka med knappt 1 % 2021 samtidigt som avräkningspriset uppskattas öka med nästan 7 %. Sammantaget gör det att värdet av mjölkproduktionen förväntas öka med 0,8 miljarder kronor eller knappt 8 % jämfört med 2020. Äggproduktionens värde förväntas däremot sjunka med drygt 3 % trots att priserna stigit med drygt 9 %. Anledningen är att utbrottet av fågelinfluensa i början av året resulterade i att produktionsvolymen bedöms minska med drygt 11 %.
Jordbrukssektorns totala produktionsvärde förväntas öka med drygt 5 % eller 3,4 miljarder kronor år 2021 jämfört med 2020 och uppgå till 68,1 miljarder kronor. Även kostnaderna förväntas emellertid öka jämfört med föregående år.
Kostnaderna för insatsvaror och tjänster uppskattas till 49,4 miljarder kronor 2021, en ökning med knappt 7 % eller motsvarande 3 miljarder kronor jämfört med 2020. Det är främst foder, energi och gödselmedel som bidrar till de ökade kostnaderna. Både energipriserna och priserna på gödning bedöms stiga markant under 2021, med 19 respektive 42 %. Kostnaderna för foder uppskattas stiga med 0,7 miljarder eller drygt 5 %.
Förädlingsvärdet brutto, vilket motsvarar värdet av jordbrukssektorns produktion minus insatsvaror och tjänster, uppskattas öka med 0,3 miljarder kronor eller 2 % jämfört med 2020. Förädlingsvärdet netto, där hänsyn tagits även till kapitalförslitningskostnader, beräknas bli i stort sett oförändrat.
Posten övriga produktionssubventioner, som innefattar större delen av stöden och ersättningarna till jordbruket, beräknas öka med 0,2 miljarder kronor, eller knappt 3 %. Gårdsstödet och förgröningsstödet förväntas bli mindre. Samtidigt ökar miljöersättningarna och ersättningarna för bekämpande av smittsamma djursjukdomar i samband med det omfattande utbrottet av fågelinfluensa.
Faktorinkomsten, som ska täcka kostnader för löner, arrenden, räntor, eget arbete och eget kapital, förväntas öka med knappt 2 %, motsvararande 0,3 miljarder kronor jämfört med 2020. Faktorinkomsten uppskattas till 16,5 miljarder kronor 2021.
Lönekostnaderna beräknas öka med 3 %. Även arrende- och hyreskostnader uppskattas öka, med 1 %, medan räntekostnaderna bedöms öka med 5 %. Sammantaget leder detta till att företagsinkomsten, som ska täcka kostnader för eget arbete och eget kapital beräknas till 7,9 miljarder kronor, oförändrat jämfört med 2020. Resultaten är dock osäkra och variationen i beräkningarnas precision är stor mellan åren.
Jordbruksverket har levererat denna preliminära beräkning av inkomstutvecklingen i Sverige till EU:s statistikmyndighet Eurostat. Den så kallade Indikator A, som beskriver förändringen i real faktorinkomst per årsarbete, är det mått som brukar användas vid jämförelse mellan medlemsländerna. Faktorinkomsten beräknas som produktionsvärdet (inklusive stöd och ersättningar) minus kostnader för insatsvaror och tjänster och kapitalförslitning. Med antaganden om en nästan oförändrad total arbetsinsats (-0,4 %) och att prisökningens del i värdeförändringen av bruttonationalprodukten är 2,1 % kommer indikator A för Sverige att minska med 0,1 % jämfört med föregående år. Dessa preliminära beräkningar är dock osäkra och det slutliga utfallet kan komma att skilja sig avsevärt härifrån.
Utvecklingen av indikator A för tidigare år finns redovisad i indexform i Jordbruksverkets statistikdatabas. I Eurostats databas finns uppgifter för samtliga medlemsstater.
EAA (Economic Accounts for Agriculture) är ett system av statistiska beräkningar av värdet av jordbrukssektorns produktion och kostnader för denna produktion. Beräkningarna görs enligt regler som fastställts av EU:s statistikmyndighet Eurostat.
I EAA ingår alla företag som bedriver växtodling på friland (inklusive trädgårdsodling) eller i växthus, husdjursskötsel, uppfödning av hästar eller sällskapsdjur (dock ej för eget bruk), biodling, renskötsel, pälsdjursskötsel, uppfödning av vilt i hägn eller entreprenadtjänster åt andra jordbruksföretag. Utöver detta kan sådana verksamheter ingå som intäkts- eller kostnadsmässigt ur statistiksynpunkt inte kan skiljas från jordbruksverksamheten. Sådana verksamheter benämns Sekundära ej särskiljbara icke-jordbruksaktiviteter. För Sverige ingår här väsentligen maskintjänster utanför sektorn, såsom snöröjning åt kommuner.
EAA bygger till största delen på sammanställningar och bearbetningar av redan befintligt statistikunderlag, såsom lantbruksregistret (LBR), skördeuppskattningar, prisstatistik, slaktstatistik och bokföringsuppgifter. Det primärmaterial som särskilt tas fram inom ramen för denna statistik är intäkter för trädgårdsnäringen och investeringar i maskiner och redskap.
I EAA förekommer ett antal begrepp som kan vara bra att känna till samt en beräkningsgång för hur olika resultatmått tas fram. Produktionsvärdena redovisas både till producentpris och till baspris. EAA till baspris innefattar produktrelaterade stöd, vilka inte innefattas i EAA till producentpris. Exempel på produktrelaterade stöd är nötkreatursstödet och det nationella stödet för mjölk. De stöd och ersättningar som inte kan relateras till en specifik produkt benämns produktionsrelaterade stöd. Produktionsrelaterade stöd och ersättningar, såsom miljöersättningar, kompensationsbidrag och gårdsstöd redovisas under posten ”Övriga produktionssubventioner”.
De i EAA ingående resultatmåtten till baspriser beräknas på följande sätt:
Utöver detta redovisar Eurostat vid inkomstanalyser följande tre så kallade inkomstindikatorer:
Jordbruksverket publicerar dessa årligen återkommande preliminära beräkningar för jordbrukssektorns intäkter och kostnader i februari. Beräkningarna baseras till stor del på preliminära uppgifter och bedömningar, särskilt på kostnadssidan, vilket innebär att de i normalfallet har en hög grad av osäkerhet.
Produktionsvärdet för vegetabilier avser skördeåret 2021/2022. Vid tiden för dessa beräkningar finns preliminära uppgifter över skördarna av spannmål, oljeväxter, ärter och åkerbönor tillgängliga. Avsaknaden av uppgifter om skördar av bland annat slåttervall, frukt och grönsaker gör dessa uppskattningar osäkra. Vidare finns uppgifter om avräkningspriser endast tillgängliga för en begränsad del av skördeåret, och det bör påpekas att EAA-kalkylen inte tar hänsyn till eventuella prissäkringar av 2021 års skörd. På animaliesidan finns ett betydligt bättre underlag för att göra uppskattningar av produktionsvärdet.
När det gäller kostnadsutvecklingen är underlaget bristfälligt vid tidpunkten för de preliminära beräkningarna. Uppskattningarna av prisutvecklingen på insatsvaror och tjänster bedöms ha högre kvalitet än volymförändringarna.
I Eurostats databas finns EAA-statistik för EU:s medlemsstater.
This report details the preliminary economic results of the Swedish agricultural industry in 2021. A forecast was published in December 2021 and this is the second estimate. The final results will be published in early October 2022.
According to the preliminary results, the output value of the agricultural industry will be 68.1 billion SEK in 2021. This is 3.4 billion SEK more than in 2020, an increase of 5 %. The crop output value is estimated to 32.0 billion SEK, 6 % more than in 2020. The output value of cereals is expected to increase and so is that of industrial crops as well as vegetables and horticultural products. Forage plant production however, is expected to see a decrease in output value. On the other hand, the animal output value is expected to increase by 6 %, or 1.6 billion, reaching 30.5 billion SEK. This is primarily because of expected output value increases for pigs and poultry, as their volumes have increased by 3 and 7 % respectively. The value of milk production is also expected to increase, while the preliminary results predict a decrease in the output value of egg production, caused by the cullings due to avian flu in the beginning of 2021.
According to the preliminary results, the costs for intermediate consumption will increase by 3 billion SEK, or 7 %, in 2021. The main reasons are projected increases in expenditures for feed, energy and fertilizers. Meanwhile, the subsidies and financial support for the agricultural industry are expected to increase as well, by 3 % or roughly 0.2 billion SEK.
The factor income, covering costs for compensation of employees, rents, interest payments, non salaried labour and capital, will increase by 2 % or 0.3 billion SEK compared with the year 2020 according to the calculations. Finally, the net entrepreneurial income covers costs for the farmers own labour and capital and what is left is the profit. For 2021 it is estimated to 7.9 billion SEK, unchanged when compared with 2020.
Indicator A, the development in real factor income per annual working unit, is usually used to compare EU member countries with each other. In 2021, it is expected to remain almost unchanged compared to 2020 in Sweden's case, but this is still an uncertain prediction. The final estimate will be published in October 2022.